Category:Uge 46

Medieforskningens fremtid

Jensen (2003) •'''Hvori ligger artiklens teoretiske bidrag? Og hvorfor er det et bidrag ift. det eksisterende videnskabelige felt?'''

–Artiklen tilbyder 3 modeller som et middel til at adskille de forskellige typer af verdener der er forbundet med internettet.

–Disse 3 modeller diskuteres og giver et vigtigt aspekt i internettet som medie og dennes kommunikation.

Model 1: Interaktivitet

•Integrerer metaforerne omkring studier af mediet i social teori (agenten, strukturen og mediet).

•3 forskellige former for interaktiviteter.

•Fokus på: hvordan social bred kommunikation formes og bliver formet.

•MEN: åbner for spørgsmålet om hvordan forskellige medier skaber forskellige typer af social interaktion?

Model 2: Intermedialitet

•Mediet er udviklet så meget at der opstår flere medier, der bruges forskelligt.

•Modellen forstås som et kulturelt hjul, hvor der opstår 3 forskellige varianter af mediet:

1.Interaktionen ml individer og individet selv.

2.Massekommunikationsmedier – der kommunikerer på tværs af tid og sted.

3.Den digitaliserede form – der reproducerer og forbinder tidligere medier til en enkelt platform (fx computeren).

•MEN stiller igen samme spørgsmål som foregående: hvordan forskellige medier skaber forskellige typer af social interaktion?

Model 3: intertekstualitet

•Pointe: En ytring er aldrig selvforsynende i hverken sociale eller diskursive termer.

•2 former for interteksualitet:

1.Vertikal:

2.Horisontal:

Hypertekstualitet og hypermedier

'''Jensen (2003) '''

•Jensens modeller:

–Ligger op til videre research af både empirisk og design og applikationer til produktudvikling.

–Undersøge metaforerne i internettet. De sociale og kulturelle baggrunde for synet på internettet.

'''Hansen (2006) '''

''' Hvad er tekstens teoretiske bidrag? Og hvorfor er det et bidrag i forhold til det eksisterende videnskabelige felt? '''

Medieforskningen deler på nuværende tidspunkt og historisk set kommunikation op i:

- Interpersonel kommunikation

- Massekommunikation

Fremtidige medieforskning skal skabe en hybrid mellem disse to tilgange.

•Vi må samle kommunikationen igen. Fx kan vi se en hjemmeside som en samtale (interpersonel kommunikation) i stedet for udelukkende massekommunikation.

•Vi må også bruge nogle af de redskaber vi har fra psykologien og antropologien i vores medieforskning.

•Der er i dag ingen teknologisk adskillelse i de digitale medier.

Digitalisering:

••Tændt/slukket

••Tilstedeværelse/fravær

••Ettaller/nuller

•Alle medier som fjernsyn, telefon og avis er integreret i de digitale medier, hvilket betyder at vi ikke kan analysere mediet længere, men i stedet på analysere konteksten.

•Det digitale internet ophører hele grundlaget for overhovedet at skelne mellem medier.

•I dag vælger man indhold før medie

•Medier har ikke længere en bestemt tilknytning til en bestem kanal

•Fx som dengang hvor film kun sås i biografen

•At definere og afgrænse værket er i dag blevet en analyse i sig selv

•Værket eksisterer kun qua situationen

•Udelukkende at tage udgangspunkt i kommunikation er ikke længere nok

Hvor bliver teksten svag i argumentationen og hvorfor?

•”Medieforskning kan ikke længere tage udgangspunkt i modtager og afsender.

•Dette fordi han kun har en overfladisk argumentation for dette.

•”Man skal fokusere på relationer og handlingsforløb frem for tilstande og livsstile”

•Har relationer og handlingsforløb ikke en påvirkning på tilstande? Er relationer og handlingsforløb ikke det der skaber vores livsstil?

Meyrowitz (1997)

''· Er de tre opstillede mediemetaforer (medierne som kanal, sprog og miljø) en relevant tilgang til forståelsen af medier og medieforskning? ''

Forståelsen af medier

•De tre mediemetaforer tegner linjerne op mellem tre måder at forstå et medie på, hvor hver metafor            repræsenterer hvert sit analytiske paradigme med et specifikt ordforråd, analytiske tilgange og fokus.

•Metaforene er relevante fordi de tegner nogle tydelige skellelinjer mellem tre klassiske analytiske            tilgange, som gør det lettere at diskutere medier.

•Metaforene er også aktuelle i en digital tidsalder, hvor mediemiljøerne hele tiden ændres.

Forståelsen af medieforskning

•Det er særligt relevant i forhold til forskning, hvor flere intellektuelle debatter tilsyneladende har haft            sin rod i en misforståelse af, hvilken mediemetafor, man refererede til.

· Hvordan ser du/I Meyrowitz’s opfattelse af mediet kontra McLuhans påstand om, at ”the medium is the message”?

McLuhans påstand om, at ”the medium is the message” henviser til, at selve tilstedeværelsen af et medium – totalt uafhængigt af indhold – altid vil afstedkomme en menneskelig reaktion, og derfor er the medium the message. Det er denne opfattelse vi møder i Meyrowitz gennemgang af en medieanalyse fortaget indenfor metaforen ”Medier er miljøer”: Her forklarer han, at ”med medieanalyse er fokus rettet mod de af mediets miljømæssige træk, som stort set ligger udenfor brugerens kontrol, når først mediet er i brug” (s. 64)''. Indenfor denne metafor møder vi altså tilnærmelsesvis samme synspunkt, som McLuhans påstand om, at ”the medium is the message”. ''Dog med det forbehold, at McLuhans definition af et medium er bredere enddefinitionen indenfor 'medie er miljøer' metaforen.