Uge 37: Journalistroller i det redigerede samfund

Forfatter: Anker Brink Lund

År og titel: Journalistroller i det redigerede samfund, 1999.

'''Referat '''

En alment og historisk vurdering af journalisters roller i det danske samfund. Massemedierne bliver gjort til den 4. statsmagt, hvilket indebære et socialt og etisk ansvar i vores parlamentariske system. Ifølge forfatteren forsøger journalisterne i stigende grad at agere uafhængigt af politisk favorisering både i form af partier og chefredaktører, for i stedet at gøre sig afhængige af ’legitime’ kilder. I forlængelse af dette understreger forfatteren at massemedierne i dag mest benytter handlingskorigering og krisebehandling. Førhen (ca. 1850) forholdte det sig anderledes, da aviser var aktivt præget af politikere, som gennem offentlig debat søgte magt og tilslutning fra befolkningen, men alment gjorde samtidig også debatten. I starten af 1900’tallet blev alle partier enige om en handlingskoordineret offentlighed.

Endvidere beskriver artiklen udviklingen i dansk og international journalistik. I 1926 fik Danmark indført BBC-inspireret public service radioavis og hvor massemedierne begyndte at blive anset for det 4. statsmagt. I 1930’erne kom journalisternes magt til offentlig skue, da de begyndte at rette journalistikken mod offentlig og privat magtmisbrug. I 1940’erne blev det tydeligt at se, at den journalistiske branche kunne deles op i formiddagsaviser (hhv. eb og b.t.) og morgenaviser (Berlingske Tidende, JP og Politikken). I 1970’erne blev medierne i højere grad professionaliseret ved længere uddannelser og større krav til journalisterne. I 1988 fik Danmark sin anden tv-kanal i form af TV2, hvilket var delvist reklamestøttet.

I dag er medierne præget af sensationsnyheder, som kan vinde gehør i den danske befolkning (identifikationskriteriet). Massemedierne har endvidere påtaget sig autoritetsrollen, som kan formidle nyhedsstoffet uden at tage parti.

'''Hovedpointer '''

Vores samfund flytter sig fra et redigerende parlamentarisk system til et redigeret samfund. Det vil sige at det ikke længere blot er uafhængige journalister der formidler vores vigtighed, men at borgere også i høj grad er opmærksomme på eksempelvis nyhedskriterierne og derigennem er med til vurdere massemediernes gebærden. Dette kan tolkes som et rolleskift, hvor journalisterne også i en hvis grad kommer til at stå til ansvar for skrevet og gjort. Dette paradigme skift er sket, grundet udvidet offenlighedskoncept, hvor det accepteres at medierne demonstrere uafhængighed og samfundsengagement, samtidig med større inddragelse af publikum. Paradigme skiftet skal dog stadig forblive indenfor den opsatte journalistdiskurs.

'''Kritik '''

Forfatteren har fine noter og kilder. Hans pointer om paradigmeskiftet skulle bare være blevet skrevet mere klart. Lidt rodet tekst, hvor hovedpointen til dels bliver glemt, i den lidt lange historiske gennemgang.